![](https://i0.wp.com/media.socialisterna.org/2024/02/1592-s18-Iran.jpg?resize=696%2C505)
Av VILGOT KARLSSON // Artikel i Offensiv
Den masskamp som följde i Iran efter mordet på Jina Amini i september 2022 fick ett enormt globalt genomslag. Det gäller inte minst kampens samlande paroll ”Kvinna, Liv, Frihet” som togs upp världen runt. Men hur är läget i dagens Iran och hur formerar sig motståndet?
Aliye från KJAR (East Kurdistan Free Women’s Society):
![](https://i0.wp.com/media.socialisterna.org/2024/02/1592-s18-Aliye.jpg?resize=300%2C430)
– ”Kvinna, Liv, Frihet” är inte bara ett slagord, utan en ideologi om hur man organiserar ett fritt socialistiskt samhälle där kvinnor spelar en stor roll. I östra Kurdistan (Iran) har parollen ”Kvinna, Liv, Frihet” och den djupare politiska rörelsen bakom den funnits länge, men efter att Jina Amini mördades av moralpolisen år 2022 blev den hela Irans slogan.
– De som tog upp slagorden visste ofta inte om att det finns en djupare betydelse. Men på grund av förtrycket som har pågått under lång tid togs parollen upp av de som ville protestera, för de kunde känna igen sig i slagorden.
– Protesterna fick gehör över hela världen, och det fanns början på revolutionära stämningar, men protesterna gick aldrig hela vägen. Slutsatsen att ”Kvinna, Liv, Frihet” handlar om kvinnokamp, men också om en socialistisk och ekologisk kamp, drogs inte. En del inom högern försökte göra det till sin egen slogan och sade att det hela handlade om rätten att få klä sig eller sminka sig på ett visst sätt, men det är fel.
– Det fanns även en högerkoalition, stöttad av USA och EU, som försökte utmana regimen, men de talade inte för folket i det politiskgeografiska Iran. Det fanns de som kopplade att det inte bara handlade om hijaben, utan om att vi behöver ett socialistiskt, jämlikt samhälle. Ett nytt samhällsavtal.
– Regimen fängslar aktivister som ifrågasätter och utmanar, men flera organiserar sig fortfarande fastän de är fängslade eller hotade. Motståndet finns fortfarande, fast under ytan, och det rör sig framåt med små steg.
–I min hemby i södra Iran var det få kvinnor som protesterade år 2022, men nu har de startat en grupp som jobbar för jämlikhet i samhället. I Iran har protester och revolter skett i 40 år, med arbetare på 1970-talet, studenterna år 1996 och -98, och i nutid med kvinnorevolterna. Det är svårt att säga när nästa revolution kommer, men det går att säga att den kommer!
Farzaneh, Shora (Rådet till försvar för det iranska folkets frihetskamp):
– Nu när all uppmärksamhet riktas mot Gazakriget har regimen ökat sin repression, vilket har gjort att de protester som finns har blivit mycket tystare. Snart närmar sig parlamentsvalet, och regimens våld är ett sätt att skrämma folk att gå till vallokalerna. Samtidigt finns det inga pengar till mat, och många har inte fått sin lön utbetald.
– Efter uppresningen år 2022 fortsätter protesterna på olika sätt. Studenter på Teherans universitet har exempelvis protesterat mot att studentboenden och fysiska lektioner har stängts ned under Ramadan, många fängslade aktivister hungerstrejkar mot regimens avrättningar, och metallarbetare på Ahvaz National Steel Group har strejkat för högre löner sedan den 20 februari 2024. Det finns ett växande missnöje som ständigt tar sig nya uttryck.
Ejin, Jineologikommittén i Sverige:
![](https://i0.wp.com/media.socialisterna.org/2024/02/1592-s18-Ejin.jpg?resize=300%2C430)
– Parollen ”Kvinna, Liv, Frihet” har funnits länge, men väcktes upp igen efter mordet på Jina Amini år 2022. Parollen ”Kvinna, Liv, Frihet” togs upp av Abdullah Öcalan, som har suttit fängslad i 25 år. Kampen för hans frigivning är tätt sammankopplad med kampen för den kurdiska frigörelsen. Hans fängslande är ett uttryck för de regimer som förnekar kurdernas existens, som i Iran, Syrien och Turkiet.
– Nyligen har Turkiet eskalerat i fängslandet av kurdiska politiker och journalister, och de bombar kurderna i Syrien, med Natovapen såklart. Kurdernas kamp har svårt att göra sig hörd internationellt, medan Ukrainakriget och Israels krig mot Palestina pågår.
– Den iranska regimen tjänar på att kvinnor inte har en viktig roll i samhället. Det finns många förtryckande lagar som också drabbar många andra minoriteter. Så många, liksom Jina Amini, blir dubbelt förtryckta. Jina blev offer för den islamistiska regimen, och det blev slutet på folkets ork, ett utbrott av kamp. Men över 20 000 har fängslats och 700 har avrättats sedan protesterna 2022, enligt de knappa siffror vi har tillgång till. Det är svårt att få en helhetsbild över läget, men protesterna fortsätter och ”Kvinna, Liv, Frihet”-
ideologin lever vidare och sprids.
Du måste vara inloggad för att kunna skicka en kommentar.